72 hakutulosta
Näytä hakutuloksia aihealueittain
Omilla käyttötottumuksilla voidaan vaikuttaa energiankäyttöön huomattavasti. 22 Lämpötilaseurantamittaukset Liite 5 A 10 ulkolämpötila C B 17 B 25 A13 A3 ulkoilma 5.3.02 0:00 4.3.02 0:00 3.3.02 0:00 2.3.02 0:00 1.3.02 0:00 28.2.02 0:00 27.2.02 0:00 26.2.02 0:00 25.2.02 0:00 24.2.02 0:00 15 13 11 9 7 5 3 1 -1 -3 -5 23.2.02 0:00 26 25 24 23 22 21 20 19 18 17 16 22.2.02 0:00 huonelämpötilat
Ilma-vesi ja ilma-ilma tyyppisten lämpöpumppujen tapauksessa lasketaan aina lisälämmityksen energiankäyttö. Laskennassa otetaan huomioon, että ulkoilmaa lämmönlähteenä käyttävien lämpöpumppujen teho ja lämpökerroin riippuvat olennaisesti ulkolämpötilasta. Lämpöpumppujen SPF-luvut voidaan selvittää rakennuksen tarkastuksen yhteydessä suunnitelmista ja tuotetiedoista.
................................... 11 2.1 Kiinteistökanta; kiinteistömassojen jakautuminen eri rakennustyyppeihin ................. 12 2.2 Teollisuusalueet ............................................................................................................. 13 2.3 Kunnan omistukset alueen energiantuotannossa ......................................................... 14 2.4 Energiankäytön
Lähde: Tampereen teknillinen yliopisto 11 Pientalon energiankäytön kehitys Suomessa (kWh/asuin-m2 vuodessa).
Rakennuksen kokonaisenergiankulutuksella eli E-luvulla kuvataan rakennuksen energiankäytön vaikutuksia ympäristöön ja luonnonvaroihin. E-luvun yksikkö on kilowattituntiE lämmitettyä nettoalaa kohden vuodessa (kWhE/(m2 vuosi)).
Tavoitteena tulisi olla saada aikaan hyvän sisäilman tuottavia ja energiankäytöltään optimoituja tarpeenmukaisesti ohjattuja ilmanvaihtojärjestelmiä. 5 2 MÄÄRITELMIÄ JA KÄSITTEITÄ Tässä oppaassa tarkoitetaan: 1) epäpuhtaudella sisäilmassa olevaa ainetta, jolla voi olla haitallisia terveysvaikutuksia; 2) ilman laadulla sisäilman epäpuhtauksien määrää; 3) ilmavirran suunnitteluarvolla
Tavoitteena oli tarkastella rakennusten energiatehokkuusdirektiivin lähes nollaenergiatalon merkitystä rakennusten energiankäytön ja uusiutuvan energian mitoituksen ja tuotannon kannalta. Tehdyn selvityksen perusteella Pitkämäen lämpöhuollon tulisi perustua joko maalämpöön tai kaukolämpöön.
Pumppauksen energiankäytön laskemiseksi on tunnettava laskentajakson keskimääräinen verkoston painehäviö, virtaama ja pumpun/puhaltimen hyötysuhde.
Pumppauksen energiankäytön laskemiseksi on tunnettava laskentajakson keskimääräinen verkoston painehäviö, virtaama ja pumpun/puhaltimen hyötysuhde.
Kertoimissa pyritään huomioimaan uusiutuvan energiankäytön edistäminen sekä energiatuotannon yleinen tehokkuus, kuten sähkön ja lämmön yhteistuotanto. Energiatodistusasetuksen liitteessä 2 on esitetty kaikki rakennustyyppikohtaiset E-luvun luokitteluasteikot A–G. Taulukossa 1 on esitetty esimerkkinä kerrostalojen luokitteluasteikko.