8 hakutulosta
Näytä hakutuloksia aihealueittain
Energiatehokkuus ja kulutusjousto auttavat siirtymään puhtaampaan sähköntuotantoon Yhä suurempi osa käyttämästämme sähköstä tuotetaan sääriippuvaisilla energialähteillä – tuulella ja auringolla. Sujuva siirtymä edellyttää, että sähkön käyttöä kotona ohjataan enenevässä määrin niihin ajankohtiin, jolloin sähköä on saatavilla runsaasti ja edulliseen hintaan.
Kulutuksien (sähkö, lämpö, kylmä ja kuuma vesi) visualisointi eteisen seinän kosketusnäytöllä. Kotona. poissa ja pitkään poissa ohjaukset. Oman ja talon yhteisten kulutuksien tarkempi visualisointi nettiportaalissa.
Sähkön kulutusjousto Lämmön kulutusjousto Huomioita: Vesi Miten vedenmittaus toteutetaan? Etäluettavat mittarit Kylmän ja lämpimän käyttöveden erittely asuntokohtaisesti Veden mittaus palveluna Huomioita: Otetaanko käyttöön vesivuotovahteja?
Kiinteistöosakeyhtiö veloittaa sähkön kulutuksen Helenin yleistariffin mukaan. Urho Kekkosen kadun toimistotilan sähkönkulutus vuonna 2019 oli n. 7000 kWh. Kiinteistöosakeyhtiö veloittaa sähkön käytöstä, joka on jo päästötöntä vesivoimaa. 2.
Pyykin ja astioiden pesu voidaan ajastaa yön vähäisen sähkön käytön ajalle. Se vähentää energiayhtiön kustannuksia ja saattaa vaikuttaa sähkön hinnoitteluun. Nykyään kuluttajakin voi ostaa sähköä tuntitariffilla. Autolämmitysten ohjaus kellon ja ulkolämpötilan mukaan, sähköautojen lataus kello-ohjauksella halvan sähkön aikana.
Pyykin ja astioiden pesu voidaan ajastaa yön vähäisen sähkön käytön ajalle. Se vähentää energiayhtiön kustannuksia ja saattaa vaikuttaa sähkön hinnoitteluun. Praegu saavad isegi tarbijad osta elektrit tunni tariifiga. Autosoojendite juhtimine kella ja välistemperatuuri järgi , elektriautode laadimine kell-juhtimisega odava elektri ajal .
Ilmanvaihtuvuuden rajoittaminen näkyy suoraan sähkön ja lämmön säästönä. Ilmanvaihtojärjestelmän sähkönkäytön ominaiskulutusta voidaan tarkastella seurantasuureella SFP (Specific Fan Power), kW/(m3/s). Perusilmanvaihdolle ominaiskulutuksen ohjearvo on alle 2 kW/m3/s (RakMk D3 2.6.1.1).
Seuraavaksi eniten kulutettiin puuta (15 TWh) ja sähköä (13 TWh). Näiden kolmen suurimman energialähteen osuus oli 83 % asuinrakennusten lämmitysenergian kulutuksesta. Kulutuksessa on huomioitu päälämmitysjärjestelmän energiankulutus ja sitä täydentävien muiden lämmitysmuotojen energiankulutus, mukaan lukien käyttöveden lämmitys ja saunat.