29 hakutulosta
Näytä hakutuloksia aihealueittain
Lämpöpumppujen määrä on selvässä kasvussa niin uusissa kuin vanhoissa rakennuksissa. Lämmitysenergian kulutuksesta suurin osa kuluu tilojen lämmitykseen ja lähes yhtä suuri osa ilmanvaihtoilman lämmittämiseen.
Saat tietoa muun muassa lämpöpumppujen, kaukolämmön, pelletti- ja sähkölämmityksen soveltuvuudesta, kustannuksista ja takaisinmaksuajoista sekä energiatehokkuuden parantamisesta lämmitysjärjestelmämuutoksen yhteydessä. Saat myös vinkkejä, miten voit arvioida erilaisten tukimuotojen soveltuvuutta omaan remonttikohteeseesi.
Polttoaineluokitus, Tilastokeskus Kaukolämmön ja sähkön päästökertoimet laskettu tuotantorakenteen ja polttoaineluokituksen perusteella Rivitalojen lämmitysenergia 5,4 TWh - lämmityksen energialähteet 2018 Puu 1% Lämpöpumpulla tuotettu 10% - lämmityksen päästöt 0,6 milj.t CO2 Fossiiliset 4% Sähkö* 25% * Sisältö: - sähkölämmitys - lämpöpumppujen sähkö - järjestelmien sähkön Kaukolämpö
Vesivoiman kokonaispotentiaaliksi saadaan näin ollen 4.0 GWh. 4.5 Lämpöpumput Lämpöpumput soveltuvat kohteisiin jossa on vesikiertoinen lämmönjakojärjestelmä. Lämpöpumpun tehokkuus paranee lämmönjakojärjestelmän veden lämpötilan laskiessa. Tehokkuus on siksi parhaimmillaan uusissa, hyvin eristetyissä taloissa jossa on vesikiertoinen lattialämmitys.
Lisäksi on mahdollista hyödyntää aurinkolämpöä ja lämpöpumppuja. Pien-CHP eli pienimuotoinen sähkön ja lämmön tuottaminen on myös tullut yhä kannattavammaksi. Lämpölaitokselle ja hakevarastolle täytyy olla tilaa lähellä lämmitettäviä kiinteistöjä. Hakkeen kuljetukset tulee myös ottaa huomioon.
Ilma/vesi lämpöpumput Maalämpöjärjestelmät Jäähdytysjärjestelmä • Öljylämmityksestä luopuminen kun • • • • • kokonaisratkaisulla saavutetaan tuen saamisen edellyttämä taso Aurinkosuojaus lipoilla, kaihtimilla, markiiseilla, ikkunan g-arvolla etc.
Strategian etenemissuunnitelma, tavoitteet ja indikaattorit sekä seuranta – Hanna-Liisa Kangas ,SYKE
Tarkasteltava energiankulutus ● Rakennusten lämmitysenergiankulutukseen kuuluu tilojen lämmittämiseen ja jäähdytykseen, käyttöveden lämmitykseen sekä ilmanvaihtoon kuluva energia ● Sähkö sisältää: • Suoran sähkölämmityksen • Lämpöpumppujen kuluttaman sähkön • Lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmien sähkön ● Laskelmassa ei ole mukana muiden sähkölaitteiden tai valaistuksen kuluttamaa sähköä
Suorasähkölämmitteisissä rakennuksissa kustannustehokkain keino hyödyntää lämpöpumppuja on asentaa ilmalämpöpumppu. Äänekoskella lämpöpumpuilla tuotetun energian yhteenlaskettu lisäyspotentiaali öljy- ja sähkölämmitteisten kiinteistöjen lämmityksessä on noin 93 GWh.
Oheiset tiedot perustuvat Vantaan kaupungin sekä Vantaan Energian kaukolämpölukuihin, joihin on tehty oikaisuja lämpöpumppujen ja kivihiilen osalta. Maalämpöpumppujen osuus lämpöpumpuilla lämmitettävistä rakennuksista on noin 0,4 milj. kerrosneliömetriä. Kuva 12. Vantaan rakennuskannan lämmitystapa (milj. kerrosneliömetriä).
Sen sijaan sähköllä tai lämpöpumpulla lämpiävässä omakotitalossa omalla pientuotannolla voi kannattavasti korvata noin viidenneksen sähkön vuosikulutuksesta. – Soveltuvuus tutkitaan tarkoista tunti- ja päiväkohtaisista kulutustiedoista. Näitä tietoja ei ole muualla kuin sähköyhtiössä ja tietoihin pääsee käsiksi vain sähkösopimuksen solmija eli asiakas itse.