56 hakutulosta
Näytä hakutuloksia aihealueittain
Elvarissa ovat mukana energia-alalta: Energiapolar, Energiateollisuus ry, Helsingin Energia, JE-Siirto Oy, Järvi-Suomen Energia Oy, Kymenlaakson Sähköverkko Oy, PKS Sähkönsiirto Oy ja Savon Voima Verkko Oy ja talotekniikka-alalta: Ensto Oy ja Sähkö- ja teleurakoitsijaliitto STUL ry. Teksti ja taitto: Motiva Oy.
Päiväsähköä kWh/v Yösähköä kWh/v (Yösähkön osuus erikseen, jos kohteessa on yösähköliittymä) Asukasluku Energiatiedot ovat vuodelta Kohteen nykyinen lämmönjakojärjestelmä: Lattialämmitys Patterilämmitysverkko Menoveden maksimilämpötila °C Menoveden maksimilämpötila °C Paluuveden maksimilämpötila °C Kohteen nykyinen lämmöntuottojärjestelmä Lämmityskattilan teho ja tyyppi (pelkkä sähkö
Seuraavassa esimerkkilaskennassa on verrattu lämpöpumpulla tuotettua energiaa kaukolämpöön ja sähköön. Kaukolämmön hintana on pidetty Energiateollisuus ry:n julkaisemaa painotettua keskiarvoa suurille rakennuksille. Hinta on 50,7 euroa/MWh (alv. 0 %). Sähkön hintana on käytetty 100 euroa/MWh.
Saavutettu sähkön säästö selviää muutostyötä ennen ja jälkeen tehtyjen mittausten perusteella. Vertaa kulutusta vanhassa ja uudessa tilanteessa Nykyisten järjestelmien käytön ja ohjauksen tunteminen on edellytyksenä oikeille investointipäätöksille ja muutostöille.
Energiatehokkuuden osa-alueita ovat: • kiinteistöjen energiankäyttö (lämpö, sähkö, vesi) • laitesähkö • liikkuminen (työasia-, virka- ja työmatkat) • muu energiankäyttö (esim. koneet) Suunnitelman eri vaiheissa jokainen organisaatio joutuu miettimään, miten toteuttaa toimenpiteitä energiatehokkuutensa parantamiseksi.
Pumput kuluttavat noin 10 % maailman sähkön kulutuksesta, joten säästöpotentiaali energiatehokkaalla pumppauksella on valtava. Parantamalla pumppausta voitaisiin säästää arviolta jopa 4 % koko maailman sähkön kulutuksesta kustannustehokkaasti, sillä keskimääräinen pumppausjärjestelmän uusimisen takaisinmaksuaika on vain 1–5 vuotta.
Lue lisää > > ORC-tekniikka tuottaa sähköä kuumista savukaasuista Lue lisää > > YLLÄPIDÄ LÄMMÖNTALTEENOTON TEHOKKUUTTA Mittaamalla lämmöntalteenoton toimintaa ja analysoimalla sen tehokkuutta. • Mittaa lämpötiloja ennen lämmöntalteenottolaitetta ja sen jälkeen. • Mittaa poisto- ja tulokaasujen lämpötilat, paine-erot ja virtaukset.
. • Selvitetään toiminnan nykyiset lähtöarvot: esimerkiksi sähkön ja lämmön energiankulutus, polttoaineen kulutus, kokonaiskustannukset, hiilidioksidipäästöt. Energiatehokkaimmat ratkaisut voivat jäädä huomiotta, jos kilpailutus tehdään halvimman hinnan perusteella. Energiatehokkuudeltaan parhaimpia vaihtoehtoja saa käyttämällä elinkaarikustannuksia osana vertailuperusteita.
. • Voimakas inflaatio, Euroopan energiakriisi ja sähkön hinnan voimakas nousu • Rahoituksen saatavuus ja rahoituskustannusten nousu VA S T U U L L I S U U S • Taloteknisten järjestelmien päivitykset (ilmanvaihdon toteutus huoneistokohtaisesti tulo/poisto, LTO-järjestelmä) • Hankkeen purkumateriaalien kierrättäminen järkevästi • Kiinteistön energian kulutusjoustavuus ja tehonhallinta
H A N K K E E N S I D O S R Y H M ÄT Kunta, Simon Vesihuolto Oy, Rantakairan Sähkö, kesämökkiläiset. VA S T U U L L I S U U S Alueen rakentamismääräyksissä pyritään tukemaan uusinta tekniikkaa mm. lämmityksessä, materiaalien valinnassa yms.