41 hakutulosta
Näytä hakutuloksia aihealueittain
Lämmitys voi perustua vesikiertoiseen lämmitykseen, ilmalämmitykseen tai suoraan sähkölämmitykseen. Lämmitystavasta saa kuvaa Seutu-CD –aineistoon perustuvasta analyysista. Taulukossa 9 ja kuvassa 13 on esitetty tietoja eri lämmitysmuotojen yleisyydestä Vantaalla.
Suurimman osan alueen energiankäytöstä muodostavat rakennusten lämmitys (52 %) ja tieliikenne (20 %). Rakennusten lämmityksessä on vielä merkittävä määrä öljy- ja sähkölämmitystä. KUVA 10. Jyväskylän energiatase 2014 15 KUVA 11.
Seuraavassa esimerkkinä listaa läpikäytävistä asioista: • Kiinteistö o Lämmitys o Ilmanvaihto o Lämmin käyttövesi +vesi o Rakenteet o Valaistus o Sähkökäytöt (moottorit, lämmitykset, yms.) o Kylmäjärjestelmät • Tehdaspalvelujärjestelmät o Paineilmajärjestelmät o Prosessi-ilmanvaihtojärjestelmät o Jäähdytysjärjestelmät o Muut apujärjestelmät • Tuotantoprosessit 10 Näiden esille saamiseksi
Jatkossa Muulin avulla tullaan tutkimaan yhä enemmän energiavirtojen optimimaalista hallintaa, missä matkustamon lämmitys ja jäähdytys muodostaa oleellisen osan. Myös akuston pitäminen optimaalisessa lämpötilassa on välttämätöntä energiatehokkuuden ja akun eliniän kannalta.
Tilaaja vastaa myös mahdollisista tilapäisesti vuokrattavista tai ostettavista lämmitys- ja jäähdytyslaitteista energiakustannuksineen, mikäli kiinteistön toiminta niitä vaatii.
Mustolan ja Pelkolantien lämpölaitosten lämpöverkot (Lappeenrannan energia 2018d) 3.5 Kiinteistöjen lämmitys 3.5.1 Rakennuskanta Lappeenrannan alueen kiinteistöjen päälämmitystapa kiinteistöjen lukumäärän mukaan vuonna 2016 on esitetty taulukossa 10. Taulukossa esitetyissä luvuissa ei ole mukana vapaa-ajan asunnot, joissa osassa voi olla lämmitys.
Lisäksi sähköbusseissa on sekä bussin sisätilan lämmitys että akkujen lämmitys. Sähköbussissa on kalustovalmistajasta riippuen ilmalämpöpumpulla tai biodieselillä toimiva sisätilan lämmitys. Lisäksi sähköbusseista on tarpeen vaatiessa dieselkäyttöinen matkustamotilan lisälämmitin.
Uudenmaan rakennukset käyttötarkoituksen, valmistumisvuoden, lämmitysaineen ja –tavan mukaan 31.12.2004- [URL] http://www.aluesarjat.fi/ Bergman, 2017. Kilpilahden nettosähkönkulutus vuonna 2015. [Email] Energiateollisuus, 2016a. Sähkönkäyttö kunnittain 2007-2015.
Rakennusten lämmitys sisältää sähkölämmityksen (arvio 17,3 GWh) ja lämpöpumppujen käyttösähkön (arvio 5,5 GWh). Lämmöntuotanto 3.3.1 Kaukolämmön tuotanto Kauniaisten kaukolämpöverkoston omistaa ja lämmön tuottaa Fortum Power and Heat Oy. Kaukolämmön tuotanto on Espoon puolella eikä Kauniaisten alueella ole omaa lämmöntuotantoa.
Energiatodistuksissa selvitetään ko. rakennuksen rakenteiden kunto, U-arvot: seinät, ikkunat, ovet, yläpohjat, alapohjat, ilmanvaihto, lämmitys. Lisäksi Energiatodistuksessa annetaan suosituksia, miten ko. kiinteistön energiatehokkuutta voitaisiin parantaa.