248 hakutulosta
Näytä hakutuloksia aihealueittain
Riippumatta siitä lämpiääkö koti, vapaa-ajan asunto tai työpaikka kaukolämmöllä, sähköllä, klapeilla tai biopohjaisilla polttoaineilla, edessä on kallis lämmitystalvi.
Kotimaisilla ja muualta maailmalta ostettavalla Venäjältä tuontia korvaavalla energialla saadaan lämpöä, sähköä ja liikennepolttoaineita, mutta kallis energia tulee nostamaan asumisen ja liikkumisen kustannuksia. – Kaikki energiansäästökeinot kannattaa ottaa käyttöön kotona viimeistään lämmityskauden alkaessa.
Poistoilmalämpöpumpun kompressori käyttää sähköä teknisestä toteutuksesta riippuen tyypillisesti 25 - 100 % siitä, mitä lämpöpumppu pystyy poistoilmasta ottamaan lämpöä talteen. Jos kompressori kuluttaa yhden osan sähköä, niin höyrystin ottaa talteen poistoilmasta tyypillisesti yhdestä neljään osaa lämpöä.
Yhteenveto paineilman energiankulutuksesta ja säästötoimenpiteiden vaikutuksista sähkön, lämmön ja veden kulutukseen.
Pykälän toisen momentin mukaan suunnittelussa olisi otettava huomioon mahdollisuuksia sähkön huipputehon tarpeen pienentämiseksi ja sähkötehon ohjattavuuden parantamiseksi. Vaatimus olisi uusi. Sähkötehon huipputehon tarpeen pienentäminen ja sähkön kysyntäjouston lisääminen ovat olennaisia tekijöitä sähkön toimitusvarmuuden kannalta.
Vuosi Vedenkulutus 2016 5 172 m 3 2017 4 728 m 3 2018 4 251 m 3 2019 4 329 m 3 ”Meillä on tällä hetkellä käytössä energiankulutuksen seurannassa reaaliaikainen Enerkey-järjestelmä, jolla seurataan veden-, sähkön- ja lämmönkulutuksia erikseen sekä kokonaisenergiankulutusta yhteensä.
Rahoitusta kohdistettiin muun muassa vihreän vedyn tuotantolaitoksen rakentamiseen, uusiutuvalla energialla hiilidioksidista ja sähköstä proteiinia tuottavan tuotantolaitoksen rakentamiseen sekä päästövähennyksiä tehostavan digitaalisen markkinapaikan kehitystyöhön.
Suositulta sivustoilta löytyy edelleen myös paljon hyödynnetyt hiilidioksidipäästökertoimet kaukolämmölle ja sähkölle, kertoo johtava asiantuntija Lea Gynther Motivasta. Sivuilla on tilastoja ja selvityksiä energiatehokkuudesta. Energiatehokkuus on yksi merkittävimmistä keinoista hillitä ilmastomuutosta.
Energiatehokkuuden osa-alueita ovat: • kiinteistöjen energiankäyttö (lämpö, sähkö, vesi) • laitesähkö • liikkuminen (työasia-, virka- ja työmatkat) • muu energiankäyttö (esim. koneet) Suunnitelman eri vaiheissa jokainen organisaatio joutuu miettimään, miten toteuttaa toimenpiteitä energiatehokkuutensa parantamiseksi.
Vähintään1 XX % tarjottavissa kuljetuksissa käytettävästä energiasta on uusiutuvaa energiaa, liikennebiokaasua tai sähköä.