67 hakutulosta
Näytä hakutuloksia aihealueittain
Lue lisää 9.10.2023 Energiansäästöviikko: Uuden ajan energiansäästäjä hallitsee myös ajoituksen Viimetalvinen energiakriisi yhdisti suomalaiset ennennäkemättömällä tavalla toimimaan energian riittävyyden puolesta, minkä ansiosta sähköä riitti kaikille koko lämmityskauden. 40 prosenttia suomalaisista tunnustaa peräti nauttineensa sähkönsäästöstä, selvisi Motivan teettämässä suomalaisten
rakennettu ympäristö Taloushallinto Toimitusjohtaja Uudistamisen ratkaisut Vaikuttavuus ja seuranta Viestintä ja markkinointi Näytä henkilöt aakkosjärjestyksessä Näytä henkilöt yksiköittäin Jari Aalto verkkopäätoimittaja Verkkopalvelujen sisällöntuotanto, ylläpito ja kehittäminen +358 (0) 9 6122 5048 +358 (0) 50 589 8474 jari.aalto@motiva.fi Milja Aarni asiantuntija Uusiutuva energia – sähkön
Laskelmissa on käytetty kustannuslajikkeiden hintatietoina biopolttoaineelle 20 €/MWh, kivihiilelle ja turpeelle 15 €/MWh, sähkölle 80 €/MWh sekä päästöoikeudelle 12 €/t hintatasoa. Päästöoikeuden todellinen vallitseva hintataso on alhaisempi, mutta laskelmissa on oletettu siinä olevan hintapaineita.
Jatkuvan parantamisen periaatteen soveltaminen energiatehokkuusjärjestelmään (lähde: ISO 50001 standardi). 6 2 Käytetyt termit ja määritelmät Tässä dokumentissa on käytetty seuraavia termejä ja määritelmiä: 2.1 poikkeama Vaatimuksen täyttämättä jääminen. 2.2 energia Energialla tarkoitetaan sähköä, höyryä, lämpöä, paineilmaa, polttoaineita ja muita vastaavia aineita tai ilmiöitä.
Parempi pumppu olisi säästänyt sähkössä n. 900 € vuodessa ja sen käyttöaikana säästöä olisi kertynyt n. 9 000 €.
Sähköllä saattolämmitystä voidaan myös tuottaa kohteisiin, joiden haluttu lämpötila on jopa 600 °C. On huomattava, että korkeissa lämpötiloissa kustannukset nousevat myös merkittäviksi. Sähkösaaton etuna on sähkösaaton suhteellisen alhainen hinta, verrattuna toisiin saattolämmitysmuotoihin. Toinen vaikuttava asia on sähkösaaton tuotevalikoiman kasvaminen.
Dynaamisella hankintajärjestelmällä tarkoitetaan täysin sähköistä hankintamenettelyä tavanomaisille ja markkinoilla yleisesti saatavilla oleville tuotteille. Elintarvikehankinnoissa kilpailutusraja täyttyy hyvin herkästi. Esimerkiksi kunnan yhden koulun osalta elintarvikehankinnat ovat tyypillisesti yli 10 000 €/kk.