73 hakutulosta
Näytä hakutuloksia aihealueittain
Pienemmät käyttökustannukset Energiankäytön tehostaminen voi olla peruste melko toimivankin valaistuksen uudistamiselle. Valaistuksen käyttökustannukset pienenevät valitsemalla energiatehokkaampia lamppuja ja valaisimia sekä ohjaamalla valaistusta vain sinne, missä sitä tarvitaan.
Lattialämmitystermostaattien uusiminen mahdollistaa myös tarkemmin säädettävät lämpötilat ja tehostaa energiankäyttöä. Esimerkiksi kylpyhuoneessa voidaan lähes puolittaa lämmittämiseen käytetty energia, mikäli termostaatti vaihdetaan aikaohjattuun termostaattiin. Tällöin lämpötila voidaan nostaa mukavuusalueelle vain käyttöaikojen ajaksi.
Ekspertti perehtyy omatoimisesti talonsa energiankäyttöön ja selvittää mahdollisuudet säästää energiaa. Tärkeänä tehtävänä on jakaa ja välittää tietoa asukkaiden, taloyhtiön hallituksen tai luottamusmiesten sekä isännöitsijän ja huollon välillä.
Miten voin pienentää energiankäyttöäni? Lämmitys on yksi merkittävä kuluerä taloyhtiössä. Seuraavia asioita huomioimalla on mahdollista asukkaana vaikuttaa lämmityslaskuun: Seuraa kotisi lämpötiloja. Ovatko ne sopivat? Oleskelutiloissa sopiva lämpötila on n. 21 celsiusastetta.
Suurimman osan alueen energiankäytöstä käyttää teollisuus 48 %. Energianlähteiden käytössä osansa ottavat myös rakennusten lämmitys (32 %) ja tieliikenne (17 %). Rakennusten lämmityksessä on vielä merkittävä määrä öljy- ja sähkölämmitystä.
tytäryhtiöiden investointien merkitys kasvaa kuntakonserneissa • Suunnitelmallinen kiinteistönpito vaikeutuu (ml. energiatehokkuus) EED-alatyöryhmä, artiklat 5 ja 6 600 510 500 447 408 402 414 421 366 370 368 370 46 45 50 55 55 44 59 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 411 408 400 300 346 381 397 327 200 100 80 0 Lämmitys • Kunta-alan energiatehokkuussopimuksen piirissä n. 4/5 kuntien energiankäytöstä
Pitkän aikavälin peruskorjausstrategia • Pitkän aikavälin peruskorjausstrategian laatimisvelvoite • Siirretään energiatehokkuusdirektiivistä (EED) velvoite laatimiseen • Strategia tukee rakennuskannan muuttamista (energiankäytöltään) energiatehokkaaksi ja vähähiiliseksi vuoteen 2050 mennessä, helpottaen olemassa olevien rakennusten kustannustehokasta korjaamista lähes nollaenergiarakennuksiksi
aikaansaamiseen ei tarvita ollenkaan tai tarvitaan vain vähäisessä määrin muuta lämmitysenergiaa, tai tuotantotilat, joissa lämmityskauden ulkopuolella runsas lämmöneristys nostaisi haitallisesti huonelämpötilaa tai lisäisi oleellisesti jäähdytysenergian kulutusta; 3) rakennukset, joiden pinta-ala on enintään 50 m²; 4) muut kuin asuinkäyttöön tarkoitetut maatalousrakennukset, joissa energiankäyttö
Kilpailussa etsitään ratkaisua, jolla voidaan todistettavasti saada aikaan kustannustehokas ratkaisu rakennuksen energiankäyttöön ja hiilijalanjälkeen. Ratkaisu voi olla sovellettavissa uudis- tai korjausrakentamisessa, ja sen tulee olla pilotointi- tai kaupallistamisvaiheessa.
Taloyhtiössä tietoa tarvittavista korjauksista ja energiankäytön tehostamistoimenpiteistä saa muun muassa teettämällä, kuntoarvion, energiakatselmuksen tai energiatodistuksen.