7 hakutulosta
Näytä hakutuloksia aihealueittain
Tavoitteena on pystyä tuottamaan riittävästi hiilineutraalia sähköä ja hyödyntää sitä vedyn tuotantoon veden elektrolyysillä. Tämän hyötysuhde on noin 60–70 prosenttia. Vedyn avulla ylimääräinen sähkö voidaan varastoida ja hyödyntää sähkön tuotantoon silloin, kun sähkön tarve kasvaa. Kun vedyllä tuotetaan sähköä kaasuturbiinilla tai polttokennolla, hyötysuhde on 45–55 prosenttia.
Hankkeen aihealueet: korkean lämpötilan lämpöpumput, korkeiden lämpötilojen tuottaminen sähköllä, sähkökattilat, sähköstä lämmöksi (teknologiat ja varastointi kulutusjoustolla), energiatehokkuuden optimointi älyratkaisuilla. Yhteishanke käynnistyi huhtikuussa 2024 Yhteishankkeessa on mukana 16 yritystä eri toimialoilta.
Energiainventaarion tulosten pohjalta yritys voi arvioida ovatko energia-asiat tarkastushetkellä kunnossa vai onko tarpeen tehdä tuotantolaitoksen kokonaisvaltainen energiakatselmus, jossa selvitetään lämmön-, sähkön-, polttoaineiden- ja vedenkulutus kattavasti sekä energiataloudellisesti kannattavat säästömahdollisuudet takaisinmaksuaikoineen.
Pienennä sähköntarvetta Tehtyjen PATE-analyysien perusteella teollisuudesta löytyy 20 - 50 prosentin tehostamispotentiaali paineilman sähkön käytössä. Tehtaista löytyy monesti kymmenittäin paineilmavuotoja, joiden yhteenlaskettu vuosikustannus on useita tuhansia euroja. Taulukko. Vuotoreiän suuruuden vaikutus vuotomäärään ja kustannuksiin. Taulukon luvut ovat suuntaa-antavia.
Aurinkoenergian hankinta Aurinkopaneelit on yksi vähäpäästöisimmistä tavoista tuottaa sähköä. Aurinkopaneelien hinnat ovat laskeneet 80 prosenttia viimeisten 10 vuoden aikana. Järjestelmän tekninen käyttöikä on 25–30 vuotta, ja se vaatii vain vähän huoltoa. Aurinkosahkoakotiin.fi -sivustolta löydät lisätietoa aurinkosähköjärjestelmien hankinnasta.
Vähentyneen lämpökuorman vaikutus jäähdytysenergian tarpeeseen on tulevaisuudessa nykyistä helpompi määrittää, kun sähkön alamittauksia tulee lisää. Vanhoja valaisimia pitkäikäisemmät ledit tulevat säästämään myös valaisinten vaihdossa kuluvaa työaikaa. Toistaiseksi ledit eivät ole kuitenkaan tulleet vielä käyttöikänsä päähän.
Ilmanvaihtuvuuden rajoittaminen näkyy suoraan sähkön ja lämmön säästönä. Ilmanvaihtojärjestelmän sähkönkäytön ominaiskulutusta voidaan tarkastella seurantasuureella SFP (Specific Fan Power), kW/(m3/s). Perusilmanvaihdolle ominaiskulutuksen ohjearvo on alle 2 kW/m3/s (RakMk D3 2.6.1.1).