51 hakutulosta
Näytä hakutuloksia aihealueittain
Vuotuinen sähkönkulutus on 20-22 000 kWh. Lämmitysmuotona on 3 m 3 varaajaan kytketty vesikiertoinen lattialämmitys. Varaajalla lämmitetään myös käyttövesi. Varaaja lämpiää yösähköllä. Lisälämmityksenä on poltettu myös puuta takassa ja kiukaassa. Kannattaako nykyinen varaaja säilyttää vai olisiko maalämpö tai ilma-vesi -lämpöpumppu parempi vaihtoehto?
hyötysuhdetta – edellyttää toimenpideluvan kunnalta – ei yleensä mahdollinen pohjavesialueella Ilma-vesilämpöpumppu + voi korvata öljy- tai maakaasulämmityksen kokonaan yhdessä sisäyksikköön kytkettyjen sähkövastusten kanssa + erinomainen öljyn tai maakaasun rinnalla hybridilämmityksenä + hyvä valinta uuteen lattialämmityskohteeseen + edullisempi hankkia kuin maalämpö – maalämpöä korkeampi sähkönkulutus
Vanhoja moottoreita uusittaessa tulee selvittää moottoreiden nykyinen sähkönkulutus ja vaatia, että uusien moottoreiden energiankulutus on tämän alapuolelle. Täten saavutetaan parempi hyötysuhde. Yleensä laitteistoissa on energiansäästöpotentiaalia. Lisäksi vanhaa moottoria vaihdettaessa on syytä tarkistaa sen päämitat, jotta mahdollinen sovitusalusta osataan mitoittaa oikein.
ja ratkaisuista laitekaupalle sekä rakennustarviketeollisuudelle Huhtikuu 2010 Sähkölämmityksen tehostamisohjelma Elvari Taustatietoa sähkölämmityksestä • Suomessa on noin 620 000 sähkölämmitteistä pientaloa (Adato Energian arvio) • Sähkölämmittäjät ovat suuri yhtenäinen käyttäjäryhmä, jonka kulutus on lähes 10 TWh/a eli n. 10 % Suomen koko sähkön kulutuksesta • Yksittäisen kohteen sähkönkulutus
Yhteensä Taulukko 2: Organisaation sähkönkulutus vuosina 2009-2013 Kiinteistö Yksikkö 20 09 MWh 20 10 MWh 20 11 MWh 20 12 MWh 20 1 3 MWh [Kiinteistö 1] MWh [Kiinteistö 1] MWh/hlö [Kiinteistö 2] MWh [Kiinteistö 2] MWh/hlö [jne.] Yhteensä MWh Keskiarvo MWh/hlö Taulukko 3.
Sähkönkulutus 2013 2014 30,1 45,8 35,4 29,1 47,4 40,9 Kokonaiskulutus GWh Raitioliikenne Metroliikenne Junaliikenne 7 Junaliikenne on vähäpäästöistä ja energiatehokasta. HSL:n lähijunaliikenne kulkee uusiutuvalla sähköenergialla. Junien täyttöasteella on matkustajaliikenteessä keskeinen vaikutus matkustajakohtaiseen energiatehokkuuteen.
Näiden vuotuinen sähkönkulutus on liki 175 GWh. Jäähdytyksen sähkönkulutuksen on myös arvioitu kasvavan: uudisliikerakennuksista 95 %:ssa on jäähdytystä. Ajantasaiset toimintaselostus ja huoltokirja Jäähdytysjärjestelmän käyttö suunnitellusti edellyttää selkeää toimintaselostusta, jonka pystyy liittämään rakennusautomaatiojärjestelmään.
Energiankulutusta kuvaavien tunnuslukujen, esimerkiksi sähkönkulutus tuotettua ateriakiloa, yhtä annosta tai ruokailijaa kohden, avulla päästään energiatehokkuuden seurannassa, tavoitteiden asettamisessa ja vaikutusten arvioinnissa hyvinkin tarkalle tasolle. Vedenkulutuksen seurannassa kannattaa edetä samoin erottamalla vähintään astianpesun kulutus kokonaiskulutuksesta.
Suuri sähkönkulutus lisää vastaamisen todennäköisyyttä. Sähkölämmittäjät ovat aiemmissa tutkimuksissa vastanneet muita pientaloissa asuvia todennäköisemmin. Nyt tähän ryhmään liittyivät maa- ja ilma-vesilämpöpumpuilla lämmittävät taloudet.
Yhteenveto ja johtopäätökset Tässä raportissa on esitetty kolme erilaista menetelmää, joilla ilma-ilmalämpöpumpun nettotuotto, vuosilämpökerroin ja sähkönkulutus voidaan määrittää: 1. Yksinkertainen energiamerkintään tukeutuva menetelmä, jossa ilmailmalämpöpumpun nettotuotto määritellään kiinteänä prosenttiosuutena asunnon tilojen ja ilmanvaihdon lämmitysenergiatarpeesta.