210 hakutulosta
Näytä hakutuloksia aihealueittain
Luku jakautuu alakohtiin Lämmitys, Ilmanvaihto ja Rakenteet. Säästötoimenpiteiden perustelut ja laskelmat käsitellään kappaleessa Toimenpideehdotukset. Lämmitys 2.1 Käsiteltävät asiat riippuvat osittain lämmön tuottotavasta (yleensä kaukolämpö tai esim. öljykattilalaitos).
Rakennuksen teknisten järjestelmien energiankulutus Sähkö Lämpö kWh/a kWh/(m2 a) Lämmitysjärjestelmä 105 0,5 - 33236 157,9 - Tilojen lämmitys 105 0,5 - 23130 109,9 - - - - 23130 109,9 5.2 b) 105 0,5 5.2 d) - - - Tuloilman lämmitys (lämmityspatteri) - - - 3865 18,4 5.4 a) Käyttöveden lämmitys - - - 6241 29,6 5.3 a) Lämmönjakelujärjestelmä Lämmönjakelujärjestelmän apulaitteet Luku kWh
Sääennusteen mukaan ohjattava lämmitys Huomioita: Ilmanvaihto Miten tarpeenmukainen ilmanvaihdon ohjaus toteutetaan? Kotona/poissa-asetuksen mukaan Läsnäolon mukaan Hiilidioksidipitoisuuden mukaan Huomioita: Kiinteistötasoinen Asuntokohtainen Järjestelmän laajuus Milloin hankitaan (vuosi)? Energianhallinta Missä sähköenergian kulutus mitataan?
Käyttöveden lämmitys saattaa nollaenergiatalossa viedä enemmän energiaa kuin tilojen lämmitys. Uudet kylmäaineet ympäristöystävällisempiä Uusissa lämpöpumpuissa käytettävät kylmäaineet ovat ympäristön kannalta aikaisempaa parempia. Maalämpöpumpun keruupiirissä kiertävä neste sisältää noin 70 prosenttia vettä ja noin 30 prosenttia bioetanolia.
Kun lämmitys- tai ilmanvaihtoratkaisut ovat teknisen käyttöikänsä loppupuolella, taloyhtiön kannattaa pohtia huolella millaisella laitteistolla nämä uusitaan. Laitteiden valinnalla voidaan parantaa kiinteistön energiatehokkuutta huomattavasti aikaisempaan verrattuna.
Kun lämmitys- tai ilmanvaihtoratkaisut ovat teknisen käyttöikänsä loppupuolella, taloyhtiön kannattaa pohtia huolella millaisella laitteistolla nämä uusitaan. Laitteiden valinnalla voidaan parantaa kiinteistön energiatehokkuutta huomattavasti aikaisempaan verrattuna.
Rakennusten patteritermostaatit voidaan liittää automaatiojärjestelmään, jotta lämmitys sekä ilmanvaihto eivät toimi ristiin toisen lämmittäessä ja toisen viilentäessä rakennusta.
On huomioitava, että useilla IVLP-malleilla yli 55 celsiusasteinen lämmöntuotanto tilojen lämmitys- ja käyttövesipuolelle on ongelmallista. Lämpötilaa nostetaan tarvittaessa tyypillisesti vesivaraajan sähkövastuksella. On myös kahden kompressorin laitemalleja, joissa on omat kylmäainepiirinsä, lämpötila-alueensa ja eri kylmäaineet.
Rakennuksen lämmitys- eli patteriverkoston perussäädössä vesikiertoinen lämmitysjärjestelmä säädetään toimimaan suunnitellulla tavalla. Perussäädöllä varmistetaan, että vesi kiertää verkon jokaisen lämmityspatterin kautta ja lämmitys jakautuu tasaisesti rakennuksen eri osissa.
Vältä hukkalämmitystä Liian pitkä lämmitys menee hukkaan. Sopiva esilämmitysaika kannattaa säätää ulkoilman lämpötilan mukaan ajastimella tai etäohjauksella.