194 hakutulosta
Näytä hakutuloksia aihealueittain
Käyttöveden lämmitys saattaa nollaenergiatalossa viedä enemmän energiaa kuin tilojen lämmitys. Uudet kylmäaineet ympäristöystävällisempiä Uusissa lämpöpumpuissa käytettävät kylmäaineet ovat ympäristön kannalta aikaisempaa parempia. Maalämpöpumpun keruupiirissä kiertävä neste sisältää noin 70 prosenttia vettä ja noin 30 prosenttia bioetanolia.
Kun lämmitys- tai ilmanvaihtoratkaisut ovat teknisen käyttöikänsä loppupuolella, taloyhtiön kannattaa pohtia huolella millaisella laitteistolla nämä uusitaan. Laitteiden valinnalla voidaan parantaa kiinteistön energiatehokkuutta huomattavasti aikaisempaan verrattuna.
Kun lämmitys- tai ilmanvaihtoratkaisut ovat teknisen käyttöikänsä loppupuolella, taloyhtiön kannattaa pohtia huolella millaisella laitteistolla nämä uusitaan. Laitteiden valinnalla voidaan parantaa kiinteistön energiatehokkuutta huomattavasti aikaisempaan verrattuna.
Rakennusten patteritermostaatit voidaan liittää automaatiojärjestelmään, jotta lämmitys sekä ilmanvaihto eivät toimi ristiin toisen lämmittäessä ja toisen viilentäessä rakennusta.
On huomioitava, että useilla IVLP-malleilla yli 55 celsiusasteinen lämmöntuotanto tilojen lämmitys- ja käyttövesipuolelle on ongelmallista. Lämpötilaa nostetaan tarvittaessa tyypillisesti vesivaraajan sähkövastuksella. On myös kahden kompressorin laitemalleja, joissa on omat kylmäainepiirinsä, lämpötila-alueensa ja eri kylmäaineet.
Rakennuksen lämmitys- eli patteriverkoston perussäädössä vesikiertoinen lämmitysjärjestelmä säädetään toimimaan suunnitellulla tavalla. Perussäädöllä varmistetaan, että vesi kiertää verkon jokaisen lämmityspatterin kautta ja lämmitys jakautuu tasaisesti rakennuksen eri osissa.
Vältä hukkalämmitystä Liian pitkä lämmitys menee hukkaan. Sopiva esilämmitysaika kannattaa säätää ulkoilman lämpötilan mukaan ajastimella tai etäohjauksella.
MOTIVA-ENERGIAKATSELMUSRAPORTTI Asuinkerrostalon energiakatselmus Esipuhe Sisällysluettelo Esipuhe 1 Yhteenveto energiankulutuksesta ja säästöpotentiaalista 1.1 Kohteen perustiedot 1.2 Katselmushetken energian ja veden hinnat (tariffit) 1. 3 Energiankulutus ja säästöpotentiaali 2 Lämpö 2.1 Lämmitys 2.2 Ilmanvaihto 2.3 Rakenteet 3 Sähkö 4 Vesi 5 Toimenpide-ehdotukset 5.1 Kiinteistön
Taulukko 2: Erilaisten sähkölämmitteisten talotyyppien energiankulutuksen tavoitearvoja, kWh/vuosi Sähkön kokonaiskulutus Käyttöveden lämmitys Kotitaloussähkö Lämmitys- ja kiinteistösähkö 50-luvun pientalo, n. 120 m2 – kaksi asukasta 15 000 1 600 3 500 9 900 70-luvun pientalo, n. 120 m2 – kaksi asukasta 16 000 1 600 3 500 10 900 90-luvun pientalo, n. 150 m2 – neljä asukasta 16 800 3
Tarkista sekä automaatiojärjestelmästä että paikan päällä huoneissa, etteivät lämmitys ja jäähdytys toimi samanaikaisesti. Seuraa jäähdytyksen toimintaa myös talvella ja arvioi, miksi silloinkin tarvitaan koneellista jäähdytystä, vapaajäähdytystä tai kaukojäähdytystä. Omistaja: Järjestelmän käyttöönotto vaatii jo varhain myös kiinteistöhuollon osallistumista.