51 hakutulosta
Näytä hakutuloksia aihealueittain
Teollisuudessa sähköä kuluu esimerkiksi koneiden pyörittämiseen, puhallukseen ja pumppaukseen sekä lämmitys- ja kuumennusprosesseihin. Työ- ja elinkeinoministeriön selonteon mukaisesti sähköistämisen tekniset ratkaisut voidaan jakaa suoraan tai epäsuoraan sähköistykseen.
Kylmäaineena on käytetty hiilidioksidia. • Sovelluskohde 1: Öljyn lämmitys 140 ⁰C -> 280 ⁰C, 50 MW (COP-luvut 1,92 ja 1,72) • Sovelluskohde 2: Maitojauheen kuivatusilman lämmitys 64 ⁰C -> 210 ⁰C, 8,2 MW (COP-luvut 1,92 ja 1,61).
lutus MWh/a 25 000 %‐osuus omakäyttö‐ kulutuksesta 50 Hakesiilon lämmitys Öljysäiliöiden 8 000 16 lämmitys Muut* 17 000 34 Yhteensä 50 000 100 *arvioitu kulutus Lämmön hinnalla 25 €/MWh omakäyttölämmön vuosikustannus on yhteensä 2,5 miljoonaa euroa. 21 4 Voimalaitoksen energiatehokkuuden analysointi ja tehostamistoimenpiteet Tehostamistoimenpiteiden tuomat
Säätötavat, porrastukset Toimenpide-ehdotukset säädön porrastuksiin (jäähdytys, lämmöntalteenotto, lämmitys) ja säätötapoihin liittyen.
Välillisessä lauhdutuksessa ilmanvaihdon lämmitys voidaan toteuttaa esimerkiksi sarjaankytkennällä ulkolauhduttimen kanssa. Kuva 1. Perinteinen välillinen lämmöntalteenottojärjestelmä Suoraan ilmaan lauhduttavista järjestelmistä mainittakoon Kryothermin toimittama järjestelmä.
Helsingissä 13.4.2004 Lassin Lämmönselvitys Oy Veikkos Vatten Ab Lassi Lämpö Veikko Vesi 3 Sisällysluettelo Esipuhe 3 1 Yhteenveto energiankulutuksesta ja säästöpotentiaalista 5 1.1 Kohteen perustiedot 5 1.2 Katselmushetken energian ja veden hinnat (tariffit) 5 1.3 Energiankulutus ja säästöpotentiaali 6 2 Lämpö 9 2.1 Lämmitys 9 2.2 Ilmanvaihto 10 2.3 Rakenteet 10 3 Sähkö 11 4 Vesi 13
LÄMMÖNLUOVUTUSTEHO kW / 36 h Blanka Angolo, lämmitys 20 kg 3,0 2,5 2,0 1,5 Vaivaton käyttö on arkipäivän juhlaa 1,0 0,5 0 Tulisijan materiaali, rakenne ja tekniikka vaikuttavat sen lämmitysominaisuuksiin. Tehokas palaminen ja lämmönvarautuminen mahdollistavat nopean lämmityksen.
Muita tyypillisiä kohteita ovat tehdaskiinteistö sekä ilmanvaihdon ja käyttöveden lämmitys. Joskus talteenotettua energiaa on yli oman tarpeen tai omassa toiminnassa ei löydy järkevää lämmön käyttökohdetta.
Taulukko 4 Normitetun lämpöenergian laskennallinen kulutusjakauma kohteittain Lämpöenergian laskennallinen kulutusjakauma Vuonna 2004 MWh/a % Lämmitys 362 40 Ilmanvaihto 497 55 Lämmin käyttövesi 49 5 Yhteensä 908 100 14 Lämpöenergian laskennallinen kulutusjakauma v. 2004 Lämmin käyttövesi 5% Lämmitys 40 % Ilmanvaihto 55 % Kuva 3 Lämpöenergian laskennallinen kulutusjakauma kohteittain
Seuraavassa esimerkkinä listaa läpikäytävistä asioista: • Kiinteistö o Lämmitys o Ilmanvaihto o Lämmin käyttövesi +vesi o Rakenteet o Valaistus o Sähkökäytöt (moottorit, lämmitykset, yms.) o Kylmäjärjestelmät • Tehdaspalvelujärjestelmät o Paineilmajärjestelmät o Prosessi-ilmanvaihtojärjestelmät o Jäähdytysjärjestelmät o Muut apujärjestelmät • Tuotantoprosessit 10 Näiden esille saamiseksi