28 hakutulosta
Näytä hakutuloksia aihealueittain
Useissa 1960-luvun taloissa ilmanvaihto toimii painovoimaisesti. Koneellinen poistoilmanvaihto huippuimureineen yleistyi 1970-luvun loppupuolella, ja vasta 1980-luvun lopulla saatiin käyttöön nykyaikaisempia lämmöntalteenottoratkaisuja.
Säätämällä esimerkiksi lämmitystä ja ilmanvaihtoa mittaustietojen perusteella, voidaan saavuttaa aina tarpeenmukaiset olosuhteet ja hyvä sisäilman laatu. Samalla säästyy energiaa. Kun energiankulutustiedot tuodaan käyttäjän nähtäväksi, jo pelkkä tietoisuus niistä voi johtaa energiaa säästäviin muutoksiin kulutustottumuksissa.
Asunnon käyttötapa vaikuttaa energiansäästöön Kotona/poissa -tilanneohjauksella esimerkiksi sähkölämmitys, valaistus ja ilmanvaihto toimivat aina halutulla tavalla. Energiaa säästyy, kun lämmitys- ja ilmastointilaitteet on kytketty aina asumistilanteen mukaiselle tasolle ja muun muassa: Lämpötilan pudotuksia voidaan tehdä automaattisesti.
Perussäätö on hyvä tehdä silloin, kun talon eristystasoa parannetaan (julkisivujen tai yläpohjan lisäeristys, ikkunoiden uusinta tai tiivistys), lämmitysverkkoa kunnostetaan tai ilmanvaihtoa muutetaan. Monessa kerrostalossa hyödynnetään poistoilman lämmöntalteenottoa poistoilmalämpöpumppuratkaisulla. Optimaalista on suunnitella ilmanvaihto ja lämmitysratkaisu kokonaisuutena.
Säädä lämmitystä ja ilmanvaihtoa tarpeen mukaan. Lämpötila nousee ihan itsestään, kun tuvassa on paljon väkeä ja hella paahtaa punaisena jouluruokia. Oikea ratkaisu on säätää lämmitystä pienemmälle jo ennen lämpökuorman syntymistä, jotta lämpöä ei tarvitse tuulettaa ulos.
Poistoilmaventtiilien puhdistaminen (Youtube) Ilmanvaihtokoneen huolto (Youtube) Ilmanvaihtoventtiilin suodattimen vaihto (Youtube) Liesituulettimen suodattimen puhdistaminen (Youtube) Ilmanvaihtokoneen huolto (Youtube) Taloyhtiön energiakirja – Ilmanvaihdon perussäätö Hometalkoot – Hengitysliitto ry Ilmanvaihdon huolto (Hengitysliitto ry) Pätevyysrekisteri (SuLVI ry) Tasapainota talo – Lämmitys ja ilmanvaihto
Koneellinen ilmanvaihto kannattaa toteuttaa muiden hankkeiden, esimerkiksi putkiremontin, yhteydessä. Koneellisen ilmanvaihdon toteuttamisen yhteydessä tulee kiinnittää huomiota myös rakenteiden toimivuuteen ja tiiveyteen.
Myös ilmanvaihto kannattaa kytkeä lämmityksen ohjaukseen, jotta lämmintä sisäilmaa ei rajoituksen aikana puhalleta ulos tarpeettoman paljon. Lämmönkäytön ohjaukseen on olemassa tekoälyyn perustuvia oppivia järjestelmiä, joiden asennus ei edellytä suuria muutostöitä, vaan ne voidaan ottaa käyttöön helposti rakennuksen normaalin käytön aikana.
Kerrostalossa suurin lämpöhäviöiden aiheuttaja on ilmanvaihto, jossa ei ole poistoilman lämmöntalteenottoa sekä ikkunat ja ulkoseinät. Rivitaloissa myös yläpohjan läpi häviää lämpöä lähes yhtä paljon kuin ikkunoiden kautta. Kuva 1. Lämpöenergiatase 1960-1980 -lukujen asuinkerrostaloissa (lähde: Taloyhtiön energiakirja) Kuva 2.
Rakennukseen tulee 1,5 kerrosta ja koneellinen ilmanvaihto. Mitä lämmitysmuotoa suosittelisitte? Kallioperän puolesta myös maalämpö on mahdollinen ratkaisu. Vastaus: Rakennuksen koon perusteella maalämpö ei ole välttämättä ole kannattavin ratkaisu, etenkin kun kyseessä on uudistalon rakenteellinen energiatehokkuus eli kulutustaso pieni.