96 hakutulosta
Näytä hakutuloksia aihealueittain
Kuvan data: Energialaskennan testivuodet nykyilmastossa – Ilmatieteen laitos Yleisesti ottaen aurinkosähköjärjestelmän hankinta on kannattavinta kohteissa, joissa sähkönkulutus on merkittävää kesäpäivinä. Esimerkiksi kauppakiinteistöissä kylmälaitteet kuluttavat suuria määriä sähköä vuodenajasta riippumatta.
Näin vapaajäähdytyksen apulaitteiden sähkönkulutus laskentatunnin aikana on epuv = 1,45 + 0,52 = 1,97 kWh. Apulaitteiden sähkönkulutus ilmastoinnin kompressorijäähdytykselle muodostuu jäähdytysyksikön sekä ilmastointikoneen yhdistävän piirin pumppausenergiasta. Tässä tapauksessa piiri on lyhyt, koska molemmat laitteistot sijaitsevat samassa konehuoneessa.
Näin vapaajäähdytyksen apulaitteiden sähkönkulutus laskentatunnin aikana on epuv = 1,45 + 0,52 = 1,97 kWh. Apulaitteiden sähkönkulutus ilmastoinnin kompressorijäähdytykselle muodostuu jäähdytysyksikön sekä ilmastointikoneen yhdistävän piirin pumppausenergiasta. Tässä tapauksessa piiri on lyhyt, koska molemmat laitteistot sijaitsevat samassa konehuoneessa.
Yksittäisten asuntojen sähkönkulutus määritetään asuntokohtaisen mittarin avulla, ja kiinteistön haltija laskuttaa asukkaalta maksua sähköstä ennalta sovitun laskentaperiaatteen mukaisesti. Tasejako Sähköverkon sähkönkulutuksen ja -tuotannon on oltava aina tasapainossa, jotta sähkön laatu pysyy korkealla.
Älykkäät sähköverkot – aurinkosähkö osana tulevaisuuden sähköjärjestelmää Aurinkopaneelit tuottavat sähköä päiväaikaan, jolloin myös sähkönkulutus ja sähkön markkinahinta ovat tyypillisesti yöaikaa korkeammalla. Aurinkosähköjärjestelmät toimivatkin valoisina vuodenaikoina sähkön kulutushuippuja tasaavana tekijänä. Aurinkosähkön tuotanto on kuitenkin sääriippuvaista.
Teollisuuden sähkönkulutus oli 36 TWh. Metsäteollisuuden osuus teollisuuden energiankäytöstä on noin 58 %, kemianteollisuuden 17 % ja metallinjalostuksen 14 %. Teollisuuden energian loppukäyttö väheni 17 % ajanjaksolla 2000–2022. Teollisuustuotannon määrää kuvaava volyymi-indeksi kasvoi 24 % samalla ajanjaksolla, mutta kehitys oli hyvin erisuuntaista eri sektoreilla.
Kotitalouksien sähkönkulutus oli 23 TWh. Kotitalouksien energiankäytöstä tilojen lämmityksen osuus oli 61 %, vedenlämmityksen osuus 16 %, saunojen osuus 5 % ja valaistuksen ja sähkölaitteiden osuus 14 % ja vapaa-ajanasuntojen osuus oli 5 % kokonaisuudesta. Kotitalouksien energiankulutus kasvoi 27 % ajanjaksolla 2000–2022 (ilman lämpötilakorjausta).
Myös sektorin sähkönkulutus oli 19 TWh. Palvelujen energiankulutus on kasvanut 33 % ajanjaksolla 2000–2022 (ilman lämpötilakorjausta). Samalla jaksolla palvelusektorin rakennusten pinta-ala kasvoi 54 %. Kasvua on ollut kaikilla sektoreilla, mutta erityisen voimakkaasti liikerakennuksissa, joiden kokonaispinta-ala kasvoi 59 %. Kuva 1.
................................................................ 12 3.1 Kuluttajalaitteiden sähkönkulutus......................................................................................... 12 3.2 Valaistuksen sähkönkulutus ................................................................................................ 13 3.3 Kuluttajalaitteiden ja valaistuksen sähkönkulutus yhteensä
Sähkönkulutus samoin kuin tuotantokin vaihtelevat suuresti eri vuorokauden- ja vuodenaikoina. Pienimmillään hetkellinen kulutus voi olla jopa nolla tai lähellä sitä. Kulutus kasvaa esimerkiksi omakotitalossa suureksi, jos paljon sähköä kuluttavia laitteita on yhtä aikaa päällä. Näitä ovat esimerkiksi sähkökiuas, sähköuuni, keittolevyjä ja kuivausrumpu.