85 hakutulosta
Näytä hakutuloksia aihealueittain
Lämmöntalteenotosta huolimatta energiakustannukset eivät käytännössä välttämättä pienene siirryttäessä painovoimaisesta koneelliseen ilmanvaihtoon, koska ilmanvaihtomäärät paranevat (kasvavat) runsaasti painovoimaiseen ilmanvaihtoon nähden ja lisäksi ilmanvaihtokoneen puhaltimet ja mahdollinen jälkilämmitysvastus kuluttavat jonkin verran sähköä.
Ilmanvaihto Ilmanvaihdon tehtävä on poistaa asunnoista muun muassa kosteutta ja erilaisia epäpuhtauksia ja tuoda riittävä määrä korvaus- tai tuloilmaa rakennuksen. Oikein toimiva ilmanvaihto mahdollistaa raikkaan, terveellisen ja viihtyisän sisäilman.
Useissa 1960-luvun taloissa ilmanvaihto toimii painovoimaisesti. Koneellinen poistoilmanvaihto huippuimureineen yleistyi 1970-luvun loppupuolella, ja vasta 1980-luvun lopulla saatiin käyttöön nykyaikaisempia lämmöntalteenottoratkaisuja.
Asuinrakennusten energian tai kokonaisenergian kulutusta laskettaessa on käytettävä ilmanvaihtokerrointa 0,5 1/h, jos suunniteltu ilmanvaihto ei ole tätä suurempi. Muiden kuin asuinrakennusten suunnitelmien laskelmissa on käytettävä ilmanvaihtokertoimena uudisrakentamisen vaatimukset täyttävää ar- voa, jos suunniteltu ilmanvaihto ei ole tätä suurempi.
Säädä ja käytä ilmanvaihtoa oikein. Säädä koneellista ilmanvaihtoa tarpeen mukaan, ohita lämmöntalteenotto kesäkaudella ja palauta toiminto heti kesähelteiden päätyttyä. Talviaikana säädä tuloilmaikkunan venttiili talviasentoon sekä pesuhuoneen lautasventtiili pienemmälle painovoimaisessa ilmanvaihdossa. Tarkista käyttövesivaraajan lämpötila-asettelu. Suositus on 55–60 °C.
Käyttäjiltä palautetta ongelmakohdista Rakennuksen taloteknisten järjestelmien (esimerkiksi ilmanvaihto, lämmitys) kunnon ja toiminnan selvittäminen kuuluu yleensä huoltohenkilöstölle, mutta yhteisten tilojen käyttäjät huomaavat parhaiten mahdolliset puutteet ja viat. Rakentavassa hengessä annettu palaute auttaa kouluisännöitsijää tai talonmiestä puuttumaan ongelmakohtiin.
Kesän jäähdytyskaudella on hyvä aika myös selvittää ilmastointijärjestelmän kunto esimerkiksi teettämällä ilmanvaihto- ja ilmastointijärjestelmien kuntotutkimus. Tutkimuksen jäähdytystarkastukset tehdään kun jäähdytys on käytössä. Lisätietoa löytyy verkosta: www.motiva.fi/ilmastointi.
Yleissääntönä voi todeta, että kannattavimmat säästötoimet kohdistuvat lämmityslaitteisiin, ilmanvaihtoon ja rakennuksen yläpohjan lisäeristykseen. Taloautomaatiolla energiansäästöä Talotekniikan optimoituun käyttöön ja ohjaamiseen voidaan valjastaa automaatio-järjestelmä.
Hyvässä talossa on kiinnitetty huomiota sisäilman laatuun – sen puhtauteen ja riittävään ilmanvaihtoon. Muista erityisesti seuraavat asiat: suunnittele perheesi tarpeita vastaava talo; eristä talo reilusti ja huolellisesti; hanki hyvät ikkunat; tee talosta ilmanpitävä; ja hanki taloon tehokkaalla lämmöntalteenotolla varustettu tulo- ja poistoilmanvaihto.
Ilmanvaihto voidaan toteuttaa myös tulo-poistoilmanvaihtojärjestelmänä. Ilmamäärien suuruus tulee ottaa huomioon suunnitteluvaiheessa lämpöpumpun mitoituksessa. Poistoilmalämpöpumpulla ei yleensä voida tuottaa kaikkea talon tarvitsemaa lämmitysenergiaa koko lämmityskauden yli.