345 hakutulosta
Näytä hakutuloksia aihealueittain
Suomen ammattikeittiöt kuluttavat sähköä ja lämpöä vuoden aikana arviolta 2,4 terawattituntia, josta sähkön osuus on noin 641 GWh (35 %). Energiatehokkuutta parantavat: työtilojen oikea suunnittelu työtapojen ja aikataulujen kehittäminen laitteiden tarkoituksenmukainen käyttö ja energianäkökulma ja elinkaarikustannukset laitehankintojen kriteerinä.
Energiamuoto Hinta 1 [€/a] Hinta 2 [€/a] Hinta 3 [€/a] fossiilinen lämmitysöljy 3 650 4 450 5 450 uusiutuva lämmitysöljy 3 260 5 320 6 370 sähkö, maalämpöpumppu 1 150 1 440 1 730 sähkö, ilma-vesilämpöpumppu 1 440 1 800 2 160 kaukolämpö 2 330 2 920 3 500 pellettikattila 2 420 2 980 3 540 sähkö, vesikiertoinen sähkölämmitys 3 460 4 320 5 180 Lämmitystapamuutoksen taloudellisuus esimerkkikohteessa
Maalämpö edullisin, sähkö- ja öljylämmityksellä kalleimmat energiakustannukset Vertailua helpottamaan Motivassa laskettiin lämmitysjärjestelmien kuluttaman energian vuosikustannukset kolmella eri hinta-arviolla. Laskelmat tehtiin sähköstä, fossiilisesta ja uusiutuvasta lämmitysöljystä, kaukolämmöstä ja pelletistä.
Väylä-opinnoilla ammattiopistosta suoraan ammattikorkeakouluun Opiskelija Wiljami Huuhtanen, 18 vuotta, toinen opiskeluvuosi, sähkö- ja automaatiotekniikka, ammattiopisto Keuda Wiljami Huuhtanen opiskelee kohta kolmatta vuotta Keudan Järvenpään kampuksella sähkö- ja automatiikkalinjalla. Opiskelupaikka löytyi vuonna 2021 yhteishaun kautta, jossa ala oli hänellä ykkösvaihtoehtona.
Puhtaasti tuotettu sähkö ja lämpö ovat edellytykset kestävälle tulevaisuudelle. Opintojaan suunnittelevien kannattaa hakeutua tekniikan alalle, sillä uusia tekijöitä toden totta tarvitaan. Koulutusmahdollisuuksia ja suuntautumisvaihtoehtoja on paljon, sillä opintoja voi suorittaa ammattiopistoissa, ammattikorkeakouluissa ja yliopistoissa.
• mikä on markkinoilta saatavan sähkön hinta silloin kun aurinko paistaa?
Täyden palon vaiheessa oleva mökki, jossa aurinkosähköjärjestelmä tuottaa edelleen sähköä. Kuva Mari Kujala. Palaa otsikoihin
Vastaavasti kun valitaan sähkö- tai öljylämmityksen ohella toimiva poistoilma- tai ilmavesilämpöpumppu, ottaa laskuri mukaan tarkasteluun myös sähkö- tai öljylämmityksen. Tällöin voidaan paremmin vertailla millaista hyötyä lämpöpumpun lisääminen tuo verrattuna sähkö- tai öljylämmityksen kustannuksiin. Lämmitystapojen investoinnit tehdään jopa kymmeniksi vuosiksi eteenpäin.
Valtakunnallisen sähkön- ja maakaasunsiirtoinfrastruktuurin rinnalle voi tulevaisuudessa syntyä vedynsiirtoinfrastruktuuria, joka lisää tarvetta energiansiirtoinfrastruktuurin yhteissuunnittelulle. Paikallisesti yhteissuunnittelua voidaan tehdä ottamalla huomioon sähkön- ja kaasunjakeluverkot ja kaukolämpö- ja jäähdytysverkot.
Kuopion tilakeskuksen hallinnoimien toimitilojen vuotuiset ominaiskulutukset Kuopio Keskimäärin Suomessa* Lämpö 33,6 kWh/m3 45,3 kWh/m3 Sähkö 13,5 kWh/m3 17,9 kWh/m3 Vesi 103,1 l/m 3 135,5 l/m3 * Vertailukohteena yli 30 000 asukkaan kaupungit. Lähde: Kuntien omien rakennusten lämmön, sähkön ja veden kulutus 2003, Kuntaliiton julkaisu 2004.