306 hakutulosta
Näytä hakutuloksia aihealueittain
Kotitalouksissa voidaan älykkäällä lämmön joustokäytöllä vaikuttaa siihen, koska sähköä käytetään ja koska ei. Haasteena voi kuitenkin olla automatiikan yhdistäminen vanhemmissa taloissa käytössä olevaan tekniikkaan.
Omakäyttöjen jakaumat esitetään kokonaisuutena voimalaitoksen sankey‐diagrammissa (lämpö, polttoaineet ja sähkö).
Energiafiksu käyttäjä seuraa kulutusta ja sähkön hintaa – jätetään yhdessä tarpeeton energiankäyttö historiaan! Energiansäästöviikolla muistutellaan, että joka kodin ja organisaation pienet ja nopeavaikutteiset energiateot ovat yhä tärkeitä, ja niiden tulisikin olla jokaisen pysyviä toimintamalleja.
Vastaavasti on arvioitu eri skenaarioiden vaikutuksia sähkön kokonaiskysyntään ja tätä kautta sähkön tuotantoon Suomessa.
Energiainventaarion tulosten pohjalta yritys voi arvioida ovatko energia-asiat tarkastushetkellä kunnossa vai onko tarpeen tehdä tuotantolaitoksen kokonaisvaltainen energiakatselmus, jossa selvitetään lämmön-, sähkön-, polttoaineiden- ja vedenkulutus kattavasti sekä energiataloudellisesti kannattavat säästömahdollisuudet takaisinmaksuaikoineen.
Työnantaja voi esimerkiksi investoida omassa kalustossaan sähköisiin ajoneuvoihin tai tarjota työntekijöilleen työsuhdeauton joko vapaana autoetuna tai käyttöetuna. Latauspisteet taloyhtiöihin Sähköautoilun yleistyessä taloyhtiöiden parkkipaikkoja varustetaan latauspisteillä. Tutustu, miten latauspistehanke kannattaa toteuttaa.
Ajoakku, josta saadaan auton liikuttamiseen tarvittava energia/sähkö. Millainen on akun elinkaari ja vaihtotarve? Sähköauton akuille annetaan keskimäärin pitkä 5–8 vuoden tai 100 000–200 000 ajokilometrin takuu.
Uusien autojen, niin sähkö- kuin polttomoottoriautojen, saatavuus on poikkeuksellisesti heikentynyt koronapandemian käynnistämän komponenttipulan, Ukrainassa käynnistyneestä sodasta johtuvien geopoliittisten jännitteiden, raaka-aineiden saatavuusongelmien ja toimitusketjujen ongelmien takia.
Valaistus Kaikesta Suomessa käytetystä sähköstä noin kymmenen prosenttia kuluu valaistukseen. Joissain tiloissa valaistuksen energiankulutuksen osuus voi olla huomattavasti tätäkin suurempi. Esimerkiksi koulurakennuksen valaisemiseen kuluu tyypillisesti viidennes ja sairaalan jopa kolmasosa sähkönkulutuksesta, koska valoja tarvitaan ympäri vuorokauden.
Suomen terveydenhuoltoalan hiilijalanjäljestä suurin osa syntyy sähkön ja lämmön hankinnasta ja rakentamisesta, ruokapalveluista, asumispalveluista,kuljetuksista sekä terveydenhuollon tarvikkeista. Parhaimmillaan energiaa ja luonnonvaroja säästävät toimet säästävät hyvinvointialueille myös rahaa.